El Papa ha assistit aquest divendres a la quarta i última meditació d’Advent, tot just unes hores abans de la Missa del Gall i del missatge de Nadal que adreçarà a tot el món aquest diumenge. S’espera que Francesc sigui novament molt clar a l’hora de demanar la pau i el canvi en els cors dels qui fan mal amb la violència i les armes. Raniero Cantalamessa, predicador de la Casa Pontifícia, pronunciava aquesta quarta sessió d'Advent a la capella Redemptoris Mater del Palau Apostòlic del Vaticà. El tema conclusiu de la predicació ha estat "Encarnat per obra de l'Esperit Sant en Maria Verge".
El predicador ha recordat que, "en el moment del naixement de Jesús, el món estava com a mínim tan alterat com avui, si bé tot succeïa en un cercle més estret". I entre els grans personatges d'aquella època, entre ells Cèsar August i Herodes, només dues persones, Maria i Josep, tenien coneixement de l'esdeveniment extraordinari no només del moment, sinó de tots els temps. Cantalamessa ha recordat que "la situació es renova espiritualment en cada Nadal”. Igualment ha comentat que “les notícies de fets de terrorisme, de guerres, de multituds obligades, com aleshores, a deixar les seves pròpies cases i per a les quals, com per Maria i Josep, no hi ha lloc per acollir-los, se superposen i ens arriben en temps real”.
El predicador ha comparat la vivència del Nadal amb allò que pot passar "quan algú surt del caos i el soroll de la ciutat, creua el llindar de la casa o del mateix convent i té la impressió d'entrar en un altre món". Raniero Cantalamessa ha articulat la seva reflexió en quatre punts, amb aquests títols: "Nadal, misteri 'per a nosaltres'"; "Per obra de l'Esperit Sant"; "Theotokos, Mare de Déu!” i "El tercer naixement de Jesús". El predicador caputxí, en aquesta línia, ha recordat que el Nadal "no és la celebració d'un aniversari, ja que, com sabem, l'elecció de la data del 25 de desembre no té la seva causa en raons històriques, sinó simbòliques i de contingut", i ha afegit que es tracta d'una celebració "a l’estil dels misteris", cosa que "exigeix que es comprengui en el seu significat per a nosaltres".
Després, Cantalamessa ha meditat sobre el paper dels dos protagonistes, en el punt titulat "Per obra de l'Esperit Sant". Ha assegurat que "Maria va viure l'encarnació com un esdeveniment carismàtic en el més alt grau, fet que la va convertir en model de l'ànima fervent en l'Esperit". El predicador de la Casa Pontifícia ha repassat el camí històric a través del qual l'Església ha arribat a contemplar, en la seva plena llum, "aquesta veritat inaudita que anuncia que Maria és Mare de Déu". En aquesta línia, ha explicat que, "des d'aquell moment, l'ús propi d'aquest títol condueix l'Església al descobriment de la maternitat divina més profunda, que podríem anomenar metafísica, perquè es refereix a la persona del Verb".
Finalment, en el punt titulat "El tercer naixement de Jesús", el Pare Cantalamessa ha invitat tothom a intentar veure allò que aquest misteri, per obra de l'Esperit Sant en Maria, vol dir per a nosaltres. I citant sant Ambròs, ha recordat que "Crist neix, en el sentit més profund, en el propi cor i en la pròpia ànima". Raniero Cantalamessa ha expressat el seu desig que tots "fem veritable el Nadal que celebrem exteriorment, en els ritus i en les tradicions". El predicador ha tornat finalment al pensament inicial d'aquesta meditació. I abans de desitjar bon Nadal al Sant Pare i a tots els qui eren a la capella Redemptoris Mater, ha invitat a recitar una pregària trobada en un papir grec, amb tota probabilitat del III segle de l’era cristiana, en la qual la Mare de Déu és invocada precisament "amb el títol de Theotokos, Dei genitrix, Mare de Déu".
Ajuts per la crisi humanitària a Ucraïna
D'altra banda, hem sabut aquest divendres que, en nom del Papa, s’abonarà per Nadal la primera fase d’ajuts per la crisi humanitària a Ucraïna. Són en total gairebé 6 milions d’euros, sobre els 12 ja recaptats, i aniran destinats a més de 2 milions de beneficiats sense distinció de religió, confessió o pertinença ètnica, particularment a les regions de Donetsk i Lugansk, Zaporizhia, Kharliv i Dnepropetrovsk. Així ho ha explicat un comunicat del Pontifici Consell Cor Unum.
Després de la col•lecta extraordinària impulsada pel Sant Pare el 24 d’abril passat e les esglésies d’Europa a favor de la població afectada pel conflicte, la Santa Seu havia coordinat la constitució d’un comitè tècnic a Ucraïna, presidit per Jan Sobilo, bisbe auxiliar de la diòcesi de Kharkiv-Zaporizhia, un home que treballa en contacte amb el nunci Claudio Gugerotti. El grup finançarà 20 projectes a gran escala i 39 iniciatives de solidaritat. Segons l’Alt Comissionat de les Nacions Unides pels Drets Humans, el conflicte d’Ucraïna, que va començar a l’abril de 2014, ha provocat més de 9.700 morts i 22.800 ferits.
Nadal al Vaticà
Finalment destaquem que aquest dissabte 24 de desembre, a les 21.30 hores a la basílica del Vaticà, el Papa Francesc presidirà la Missa de la Nit de Nadal. El mateix dia a les 11:00, a Betlem, Pierbattista Pizzaballa, administrador apostòlic de Patriarcat llatí de Jerusalem, realitzarà l'entrada solemne. Finalment, poc els abans de mitjanit a la Basílica de la Nativitat, presidirà la Missa del Gall.
El diumenge, dia de Nadal, el Sant Pare dirigirà al món, al migdia i des del balcó de la basílica de Sant Pere, el tradicional missatge nadalenc als presents a la plaça de Sant Pere i als qui el segueixin pels mitjans de comunicació. Després impartirà la Benedicció apostòlica "Urbi et orbi". Abans, a l'altar de la Càtedra de la Basílica de Sant Pere, el cardenal Angelo Comastri, vicari del Papa per a la Ciutat del Vaticà, haurà presidit la Missa del dia Nadal.
Es pot escoltar AQUÍ l'edició de Diari del Papa corresponent a aquest divendres 23 de desembre.
Més actualitat
Sense categoria
Pluja de crítiques per la burla al cristianisme en la cerimònia d’obertura dels Jocs
![](https://www.radioestel.cat/app/uploads/2024/07/pp-jocs-olimpics-1.jpg)
L’endemà mateix de la cerimònia d’obertura dels Jocs de París, la Conferència Episcopal Francesa ha emès un comunicat en què deplora profundament “la burla i l’escarni” envers el cristianisme viscuda en una paròdia de l’Últim Sopar.
28 juliol 2024