El Papa diu, en un missatge als germans maristes, que "el religiós educador ha de vetllar pel seu camp interior, les seves reserves humanes i espirituals, per poder sortir a sembrar i tenir cura del terreny que li han confiat”. En una exhortació amb motiu del bicentenari de la congregació i del XXII Capítol General que es farà a Colòmbia al setembre, el pontífex diu als religiosos fundats per Sant Marcel•lí Champagnat que han de ser "conscients que el terreny que treballen i modelen és sagrat, veient-hi l'amor i l'empremta de Déu".
En el missatge, dirigit al Superior General dels Germans Maristes, el català Emili Turú, Francesc destaca els esforços que realitza la congregació per elaborar un programa de renovació que suposa mirar amb agraïment el passat, discernir el present i obrir-se amb esperança al futur, sintetitzat en el lema: «Un nou començament».En aquest sentit, el Sant Pare recorda que la gratitud és el primer sentiment que brolla del cor. "Es necessita aquesta actitud de reconeixement per valorar les obres grans que Déu ha fet a través de vosaltres. Igualment donar gràcies ens fa bé; ens ajuda a reconèixer-nos petits davant els ulls del Senyor i deutors d'una tradició que ens ha estat donada sense haver fet res per la nostra part", afirma el Papa. També el bisbe de Roma afegeix que aquests religiosos s'han convertit en una gran història d'entrega en favor de nens i joves, que han acollit pels cinc continents i els han format perquè fossin bons ciutadans i, sobretot, bons cristians.
No obstant això, segons precisa el pontífex el seu missatge, contemplar el passat no ho és tot, sinó que és necessari realitzar un discerniment del moment present. "És just examinar-se i és bo que es faci a la llum de l'Esperit. Discernir és reconèixer amb objectivitat i caritat l'estat actual, confrontant-lo amb l'esperit fundacional", assegura. En aquest context, el Sant Pare evoca la figura de Sant Marcel•lí Champagnat, un innovador del seu temps en l'àmbit educatiu i de la formació. "Ell mateix va experimentar la necessitat de l'amor per poder treure a la llum les potencialitats que cada noi porta amagades a l'interior", comenta. Finalment, el bisbe de Roma anima els maristes a obrir-se amb esperança al futur, caminant amb esperit renovat. En aquesta línia, diu que "la societat d'avui necessita persones sòlides en els seus principis que puguin construir un món millor per a tothom i donar testimoni del que creuen". En recordar també el lema d'aquest Institut religiós, el Papa subratlla que és ja tot un projecte de vida: «Tot a Jesús per Maria, tot a Maria per a Jesús».
Fréderic Fornos aprofundeix en la intenció del Papa
D'altra banda, el jesuïta Frédéric Fornos, director Internacional de la Xarxa Mundial de Pregària del Papa i del Moviment Eucarístic Juvenil, ha comentat aquest dijous la intenció de pregària del Sant Pare per a aquest mes, que és "pels joves, perquè sàpiguen respondre amb generositat a la seva pròpia vocació, considerant seriosament també la possibilitat de consagrar-se al Senyor en el sacerdoci o en la vida consagrada". Fornos destaca el fet que el pontífex anima la joventut a "construir el futur i mobilitzar-se per les grans causes del món". Ha recordat que el món presenta grans reptes en què els joves "són cridats a fer sentir la seva veu".
El director de la Xarxa Mundial de Pregària del Papa ha recordat que "hi ha urgències que no poden esperar". Recordem que les intencions de pregària del Papa manifesten la preocupació de l'Església universal per temes mundials de la societat. Pregar per elles planteja cada mes als cristians els grans desafiaments i necessitats de la humanitat, per les quals estan convidats a comprometre les seves vides en pregària i en servei.
Canonitzacions el 13 de maig i el 15 d'octubre
Finalment destaquem que Francesc i Jacinta Martos, els dos germans pastorets de Fàtima que van presenciar les aparicions de la Mare de Déu a Cova da Iria, seran proclamats sants el 13 de maig. El Papa elevarà al culte de l’Església universal els dos germans durant la celebració eucarística prevista a Fàtima en la seva visita a Portugal amb motiu del centenari de les aparicions de la Mare de Déu. Així s’ha decidit en el consistori públic ordinari d'aquest dijous, presidit pel Pontífex, que acaba de fer pública la data i el lloc de canonització.
Per la seva banda, el prefecte de la Congregació per a les Causes dels Sants, Angelo Amato, ha destacat la importància dels nous sants per al moment actual que viu el món, i ha destacat que "cinc dels beats són nens i adolescents". El cardenal ha recordat que, "en la història dels nostres dies, en què els petits es converteixen en objecte d'explotació, aquests nois es mostren com un testimoni de veritat i llibertat, missatgers de pau, d'una nova humanitat reconciliada en l'amor". Els pastorets de Fàtima seran els primers nens no màrtirs que seran proclamats sants. El 23 de març la Santa Seu havia anunciat l’aprovació del miracle necessari per a la canonització dels dos germans.
D’altra banda, el 15 d'octubre serà canonitzats Andreu de Soveral, Ambrosi Francesc Ferro, sacerdots diocesans, Mateu Moreira, laic, i 27 companys màrtirs, del Brasil; Cristòfol, Antoni i Joan, adolescents màrtirs, de Mèxic; Faustí Míguez, sacerdot escolapi, fundador de l'Institut Calassanci de les Filles de la Divina Pastora, espanyol; i Àngel de Acri, sacerdot profés, de l'Orde dels Germans Menors Caputxins, italià.
Es pot escoltar AQUÍ l'edició de Diari del Papa corresponent a aquest dijous 20 d'abril.
Més actualitat
Sense categoria
Pluja de crítiques per la burla al cristianisme en la cerimònia d’obertura dels Jocs
![](https://www.radioestel.cat/app/uploads/2024/07/pp-jocs-olimpics-1.jpg)
L’endemà mateix de la cerimònia d’obertura dels Jocs de París, la Conferència Episcopal Francesa ha emès un comunicat en què deplora profundament “la burla i l’escarni” envers el cristianisme viscuda en una paròdia de l’Últim Sopar.
28 juliol 2024