'Humana communitas en l'era de la pandèmia: consideracions intempestives sobre el renaixement de la vida'. Aquest és el títol d’un nou document de la Pontifícia Acadèmia per la Vida sobre les conseqüències de la crisi sanitària causada pel coronavirus. Desenvolupar una ètica del risc, posar en pràctica la cooperació internacional i promoure una solidaritat responsable són els principis bàsics inclosos en aquest escrit, que és el segon després del publicat el 30 de març passat titulat Pandèmia i germanor universal, dedicat a l'emergència mundial arran del Covid-19.
El text comença amb una pregunta concreta sobre les lliçons que hem après de la pandèmia, alhora que reivindica aquella conversió de pensament i acció que tots podem estar disposats a experimentar en la nostra responsabilitat comuna per la família humana. A la primera qüestió, la Pontifícia Acadèmia per la Vida respon amb la idea de "la lliçó de la fragilitat" que afecta tothom, però sobretot els qui estan o han estat hospitalitzats, els qui es troben a la presó i els "abandonats destinats a l'oblit en els camps de refugiats". Una altra lliçó que analitza el document és la de la consciència que la vida és un regal. En aquesta línia, afirma que la pandèmia ens ha fet comprendre que tot està connectat i que "la degradació de la terra", les opcions econòmiques basades en l'avarícia i els consums excessius i, en definitiva, "la prevaricació i el menyspreu" de la creació també han tingut conseqüències en la propagació del virus.
En una altra part, l’escrit recorda que “el coronavirus no coneix fronteres”, i fa una crida mundial a “unir forces per trobar la vacuna”. Igualment defensa la importància de l'Organització Mundial de la Salut, per donar suport, sobretot, a "les necessitats i preocupacions dels països menys avançats, que s'enfronten a una catàstrofe sense precedents". Finalment, la Pontifícia Acadèmia per a la Vida per la Vida demana la promoció d'una solidaritat responsable, que sàpiga reconèixer la mateixa dignitat a totes les persones, especialment a les qui estan en situacions de necessitat. La nota invita finalment a una "actitud d'esperança" que va més enllà de la resignació i la nostàlgia del passat.
Vincenzo Paglia, president de la Pontifícia Acadèmia per la Vida, ha destacat que “la resposta a la pandèmia és una conversió moral”. Així ha presentat el nou document Humana Communitas. Referint-se a l’anterior escrit, publicat el 6 de gener de 2019 en el 25è aniversari de la fundació de l’organisme, Paglia ha recorat que “el Papa ens demana que reflexionem sobre les relacions que uneixen la comunitat humana i generen valors i objectius compartits”. El president de l’Acadèmia per la Vida assegura que, d’una banda, aquesta globalitat ens mostra que allò que passa en algun lloc de la terra afecta ara tot el món, però també accentua les desigualtats, ja que tots estem en la mateixa tempesta, però no pas en el mateix vaixell. Finalment ha recordat que “l'ètica de la vida es globalitza”.
La instrucció sobre la parròquia, analitzada per un laic i un prevere
S’han produït diverses reaccions, en aquestes últimes hores, a la publicació de la instrucció titulada La conversió pastoral de la comunitat parroquial al servei de la missió evangelitzadora de l’Església. Entre les valoracions del document, elaborat per la Congregació per al Clergat de la Santa Seu, el sacerdot Daniele Dal Prà, rector de la Parròquia de Sant Albert el Gran de Roma, ha subratllat el fet que l’escrit consolidi la implicació sinodal de tot el poble de Déu en l’evangelització. Concretament ha dit que, “en sintonia amb el Concili Vaticà II, també els laics són els protagonistes de l’anunci de l’evangeli, perquè enriqueixen l’Església amb una síntesi harmònica de carismes”. I precisament un laic, Pietro Marciani, s’ha mostrat colpit per la visió pràctica d’aquesta instrucció, a partir de la ‘Lumen Gentium’ del mateix Vaticà II i de l’exhortació ‘Evangelii Gaudium’ del Papa Francesc.
Pietro Marciani ha destacat que el document trenca barreres entre parròquies i consolida aquest lloc de referència com un instrument de servei. "En la meva experiència a la parròquia, un lloc que sempre ha estat present, he vist el lloc on jo he rebut els sagraments, on he rebut la iniciació cristiana. I allò interessant que reclama aquest document és la importància de la parròquia d’adopció, és a dir, el fet que cadascú no hi està lligat territorialment, sinó que està vinculat a una experiència, la de rebre la Paraula de Déu i portar-la, des d'allà, a la vida familiar, a la vida professional i a tot arreu", ha explicat. Aquest laic ha comentat que la instrucció de la Santa Seu avala el procés viscut per ell i la seva dona, com també per molts altres laics i laiques. "Hem rebut de l’Església el do d’un camí de fe. I això s’ha realitzat bàsicament en parròquies diverses, concretament en la d’adopció i en les parròquies de missió, on actualment ens trobem, a la perifèria, compromesos tant en comunitat de creients que porten l’anunci de l’amor de Crist a persones i famílies com en la missió de catequistes per als joves i els adults", ha dit Marciani.
Recordem que aquesta nova instrucció de la Santa Seu, titulada "La conversió pastoral de la comunitat parroquial al servei de la missió evangelitzadora de l'Església", es presentava dilluns. Aquesta eina que el Papa posa a l’abast del poble cristià es defineix com un instrument canònic i pastoral sobre els diversos projectes de reforma de la comunitat parroquial i sobre les reestructuracions diocesanes. L’escrit, redactat per la Congregació per al Clergat, parteix de la idea que, a l'Església, hi ha lloc per a tothom i que tothom pot trobar el seu lloc, en el respecte de la vocació de cadascú.
Es pot escoltar AQUÍ (minut 22') l'última edició de DIARI DEL PAPA
Més actualitat
Sense categoria
Pluja de crítiques per la burla al cristianisme en la cerimònia d’obertura dels Jocs
![](https://www.radioestel.cat/app/uploads/2024/07/pp-jocs-olimpics-1.jpg)
L’endemà mateix de la cerimònia d’obertura dels Jocs de París, la Conferència Episcopal Francesa ha emès un comunicat en què deplora profundament “la burla i l’escarni” envers el cristianisme viscuda en una paròdia de l’Últim Sopar.
28 juliol 2024