La Mare Teresa de Calcuta ja és santa. El Papa ha presidit aquest diumenge, a la Plaça de Sant Pere del Vaticà i davant de més de 100.000 persones, la canonització d'aquesta religiosa (Skopje, 1910-Calcuta, 1997), valorada i reconeguda per la seva exemplar dedicació als més pobres. Al final de la cerimònia, Francesc ha introduït l'Àngelus agraint als milers de presents la seva participació, com també als qui s'hi han sumat a través dels diferents mitjans de comunicació (entre ellls Ràdio Estel, que ha transmès l'Eucaristia en directe). El bisbe de Roma ha expressat el seu desig, en forma de pregària a la Mare de Déu, que els Missioners i les Missioneres de la Caritat, la família espiritual de la Mare Teresa, obtinguin de la nova santa el do de "ser fidels a Déu, a l'Església i als pobres", i que la fundadora "els ensenyi a contemplar i a adorar cada dia a Jesús Crucificat per reconèixer-lo i servir-lo en els germans necessitats".
En l'homilia de la celebració, el Sant Pare ha presentat la nova santa com la patrona dels voluntaris. "Avui lliuro aquesta emblemàtica figura de dona i de consagrada a tot el món del voluntariat, perquè ella sigui el seu model de santedat". Han estat unes paraules eloqüents, les del successor de Pere, que han servit, a més, de conclusió per al Jubileu del Voluntariat i dels Operaris de Misericòrdia. El pontífex ha centrat la seva reflexió en l'interrogant del llibre de la Saviesa, proclamat aquest diumenge a la primera lectura: «Qui comprèn allò que Déu vol?». Ha recordat igualment que la resposta "es troba en el mateix text, quan es diu que, per reconèixer la crida de Déu, hem de preguntar-nos i comprendre què és allò que li agrada". El Papa ha completat la seva interpretació recordant una expressió de l'Evangeli de Mateu: «Vull misericòrdia vull i no pas sacrificis».
Francesc ha explicat que, a Déu, li agrada qualsevol obra de misericòrdia, perquè en el germà que ajudem reconeixem "el rostre de Déu que ningú no pot veure". En aquesta línia, ha afegit que "no hi ha alternativa a la caritat, perquè els qui es posen al servei dels germans, encara que no ho sàpiguen, són els qui estimen Déu". Tot i així, el Papa ha recordat que la vida cristiana "no és una simple ajuda que es dóna en un moment de necessitat", ja que això seria un bonic sentiment d'humana solidaritat que produeix un benefici immediat, però que és "estèril perquè no té arrel ". El compromís que el Senyor demana és, segons també ha recordat el Sant Pare, "el d'una vocació a la caritat amb què cada deixeble de Crist el serveix amb la seva pròpia vida, per créixer cada dia en l'amor, és a dir, un compromís seriós i alhora joiós que requereix radicalitat i esforç per reconèixer el diví Mestre en els més pobres i posar-se al seu servei".
Finalment el pontífex ha dit que Santa Teresa de Calcuta, "incansable dispensadora de la misericòrdia divina, es posava a disposició de tots mitjançant l'acollida i la defensa de la vida humana", com a model de santedat. A més, ha expressat el seu desig que la nova santa ajudi a comprendre cada vegada més que "l'únic criteri d'acció dels cristians és l'amor gratuït, lliure de qualsevol ideologia o vincle, vessat sobre tpthom sense distinció de llengua, cultura , raça o religió, perquè així obrirem horitzons d'alegria i esperança a tota aquesta humanitat desanimada i necessitada de comprensió i tendresa".
A banda dels nombrosos detalls de la celebració, entre els quals destaca l'oferiment de relíquies de Mare Teresa amb la presència de l'home guarit al Brasil de diverses lesions cerebrals després d'encomanar-se a la religiosa, el moment culminant ha estat l'Amén de la nombrosa assemblea a la Plaça de Sant Pere, que donava pas a un intens aplaudiment emocionat. Ha estat després que el Papa Francesc hagi pronunciat la fórmula de canonització en llatí, amb la qual s'inscriu Teresa de Calcuta en el Llibre dels Sants.
Més actualitat
Sense categoria
Pluja de crítiques per la burla al cristianisme en la cerimònia d’obertura dels Jocs
![](https://www.radioestel.cat/app/uploads/2024/07/pp-jocs-olimpics-1.jpg)
L’endemà mateix de la cerimònia d’obertura dels Jocs de París, la Conferència Episcopal Francesa ha emès un comunicat en què deplora profundament “la burla i l’escarni” envers el cristianisme viscuda en una paròdia de l’Últim Sopar.
28 juliol 2024