PAPA FRANCESC
Francesc lamenta que "el món actual, tan intercomunicat, ens fa insensibles a la fam i naturalitza la misèria"
Francesc ha expressat aquest dilluns, en una visita a la seu del Programa Mundial d’Aliments (PAM) a Roma, el seu compromís amb la lluita per…
13 juny 2016
@IgnasiMiranda, 
Francesc ha expressat aquest dilluns, en una visita a la seu del Programa Mundial d’Aliments (PAM) a Roma, el seu compromís amb la lluita per assolir la “fam zero”. Ha recordat que el més important són els rostres i no pas les xifres de la misèria, alhora que ha alertat davant aquest món tan intercomunicat que sovint naturalitza massa la fam per veure-la com una realitat normal i inevitable. En adreçar-se als participants en una sessió de la junta executiva del PAM, el Sant Pare ha dit que "no podem dir que la fam i la misèria són un problema davant el qual no hi ha res a fer". El pontífex ha recordat que, "quan manquen els rostres, les vides comencen a convertir-se en xifres, i ha destacat que la compassió es manifesta en les persones". També ha lamentat que "els programes de desenvolupament es vegin obstaculitzats per interessos ideològics o polítics, fet que provoca que siguin les guerres, i no pas les persones, les que es nodreixen".
El pontífex ha destacat, a més, que "el PAM demostra, amb la seva activitats que és possible coordinar coneixements científics, decisions tècniques i accions pràctiques amb esforços per recollir recursos i distribuir-los amb justícia". El Sant Pare ha expressat igualment "la voluntat que té l’Església de treballar de manera coordinada amb altres realitats del món, des del compromís comú d’intentar arribar a la fam zero". El bisbe de Roma ha elogiat la feina del Programa Mundial d’Aliments, que gestiona les seves accions "més amb els fets que no pas amb les paraules".
En un altre moment, Francesc ha contraposat les capacitats d’un món intercomunicat com l’actual al fet que aquestes potencialitats ens facin ser insensibles davant la misèria, com si fos una cosa natural. El Papa ha fet una crida perquè el món "no oblidi els rostes de la misèria" i "deixi d’integrar aquesta terrible realitat en les dades i en les xifres". El pontífex ha recordat que, "quan els rostres no es tenen en compte, correm el risc de burocratitzar el dolor aliè, ja que “la compassió no és llàstima, sinó que té el seu camp d’acció en les persones”.
El pontífex ha comentat que "l’Església catòlica vol treballar de manera mancomunada i coordinada amb altres realitats, sobretot amb les que treballen a favor dels drets humans". Finalment Francesc ha assegurat que "el pols de la humanitat es mesura en la capacitat de satisfer la fam i la set als qui pateixen aquestes mancances". En la seva última intervenció, i després de saludar els membres del PAM, el Sant Pare ha demanat pregàries per ell, sobretot perquè pugui fer més per assolir l’eradicació de la fam.
Previsió de noves canonitzacions
D'altra banda, destaquem que el Papa anunciarà dilluns vinent dia 20, en un consistori ordinari públic, la canonització de 4 nous sants que van viure entre finals del segle XVIII i principis del XX. Són Salomone Leclercq, dels Germans de les Escoles Cristianes, el bisbe andalús Manuel González García, fundador de les Missioneres Eucarístiques, el sacerdot italià Lodovico Pavoni, compromès amb l’educació durant el segle XIX, el també prevere italià Alfonso Maria Fusco, molt dedicat a la pastoral rural i delscamperols, i la carmelita descalça i professora Elisabet de la Santíssima Trinitat, que va morir jove per una greu malaltia i amb una trajectòria semblant a Santa Teresa de Lisieux.
Es pot escoltar AQUÍ l'edició de Diari del Papa corresponent a aquest dilluns 13 de juny.
Més actualitat
Sense categoria
Pluja de crítiques per la burla al cristianisme en la cerimònia d’obertura dels Jocs
![](https://www.radioestel.cat/app/uploads/2024/07/pp-jocs-olimpics-1.jpg)
L’endemà mateix de la cerimònia d’obertura dels Jocs de París, la Conferència Episcopal Francesa ha emès un comunicat en què deplora profundament “la burla i l’escarni” envers el cristianisme viscuda en una paròdia de l’Últim Sopar.
28 juliol 2024